Evaluering etter leteaksjon i Lindesnes er klar
![Lise -4 Illustrasjonsfoto: Redningshelikoptertjenesten bidro med SAR Queen fra både Sola og Rygge under leteaksjonen.](https://www.hovedredningssentralen.no/wp-content/uploads/bb-plugin/cache/Lise-4-1536x1024-landscape-e29954aa56a7119fb4e86006494d9bea-61a60f5cdee5b.jpg)
![Lise -4 Illustrasjonsfoto: Redningshelikoptertjenesten bidro med SAR Queen fra både Sola og Rygge under leteaksjonen.](https://www.hovedredningssentralen.no/wp-content/uploads/bb-plugin/cache/Lise-4-1536x1024-landscape-e29954aa56a7119fb4e86006494d9bea-yzfcu0w83jba.jpg)
Hovedredningssentralens evaluering av leteaksjonen etter Torjus Seland i fjor høst er nå klar.
Søndag 15. oktober 2023 ble syv år gamle Torjus Seland meldt savnet til politiet etter at han ble borte mens han var på jakt med familien i Lindesnes kommune i Agder. Det ble satt i gang en omfattende leteaksjon. Tirsdag 17. oktober ble Torjus funnet omkommet.
Agder politidistrikt anmodet Hovedredningssentralen om å evaluere leteaksjonen. Denne evalueringsrapporten er nå klar. Rapporten peker på flere læringspunkter som kan bidra til forbedring og læring, både lokalt og nasjonalt.
− Noen leteaksjoner setter større spor enn andre. Leteaksjonen etter Torjus var en slik, sier Kjetil Lussand, avdelingsdirektør ved Hovedredningssentralen Sør-Norge.
Har ikke funnet noe som var avgjørende for utfallet
− I vår gjennomgang har vi ikke identifisert noe konkret som ble avgjørende for utfallet av søket. Dette var en kompleks leteaksjon med stort omfang og ressurspådrag, som drog ut i tid. Hovedinntrykket vårt er at alle stått i det og gjort sitt ytterste der og da for å finne Torjus, sier Lussand.
Les den fullstendige evalueringsrapporten
− Formålet med evalueringen har ikke vært å avdekke feil eller peke ut syndebukker. Vi har jobbet med å identifisere behov for endringer. Målet er å lære av erfaringene fra søket etter Torjus for å kunne forbedre responsen ved lignende hendelser i framtida, forteller Lussand.
Han fortsetter:
− Dette er viktige læringspunkter som vi tar på alvor, og etter hvert som disse blir iverksatt vil vi ha en redningstjeneste som kommer styrket ut.
Læringspunkter
Noen av de viktigste læringspunktene inkluderer:
Sen varsling av HRS: Det tok over time før HRS ble varslet, til tross for at organisasjonsplanen tilsier at HRS skal varsles umiddelbart.
Behov for bedre loggføring: Utfordringer med loggføring førte til problemer med å opprettholde situasjonsforståelse og dokumentasjon av vurderinger og beslutninger.
Stor arbeidsbelastning: Det er behov for bedre overvåkning og evaluering av støttebehov på taktisk nivå, inkludert tidlig oppbemanning på kommandoplass, og sikre tilstrekkelig hvile og utskifting av personell.
Statusmøter: Definerte hyppighet for statusmøter mellom Hovedredningssentralen, lokal redningssentral og innsatsleder på kommandoplass med forhåndsfinert agenda, inklusive systematisert situasjonsrapportering, vil bidra til bedre koordinering og informasjonsdeling mellom ulike nivå i operasjonen. Dette kan bidra til å opprettholde felles situasjonsforståelse.
Bedre implementering av veiledere: Veileder for søk etter savnet person på land og Lost Person Behaviour (LPB) statistikk er i liten grad innarbeidet i planverket både hos lokal redningssentral, men også hos Hovedredningssentralen. Oppdatering av planverket i tråd med gjeldende veiledere og beste praksis kan bidra til bedre forståelse og håndtering av søk etter savnede personer.
Forbedret luftkoordinering: Med stort ressurspådrag i luften, bekrefter evalueringen at det er et økende behov for koordinering av alle luftressursene. Dette var også et funn i evalueringen etter skredet på Gjerdrum.
1441 søk etter savnet person i 2023
I 2023 var Hovedredningssentralen involvert i 1441 hendelser med søk etter savnet person. Det er ikke vanlig å evaluere hver enkelt redningsaksjon der noen dør
− Store søk- og redningsaksjoner, slik som vi så disse oktoberdagene, er så sjeldne at personell i redningstjenesten kan gå gjennom en hel karriere uten å være med på en slik aksjon. Derfor er det spesielt viktig å ta ut læring fra slike hendelser, mener avdelingsdirektøren ved HRS.
Omfattende leteaksjon
Leteaksjonen etter Torjus var både omfattende og kompleks. Rundt 300 profesjonelle frivillige, og anslagsvis 1200-1500 uorganiserte frivillige var involvert i søket etter syvåringen. De profesjonelle frivillige, i denne sammenheng Røde Kors, Norsk Folkehjelp, Norske Redningshunder og Speidernes beredskapsgrupper, la sammen med Heimevernet og Sivilforsvaret, ned over 7000 timer i søk over de to døgnene leteaksjonen varte.
Søkstimer fra de uorganiserte frivillige og nødetatene kommer i tillegg. På det meste var det fire helikoptre og opp mot åtte droner i lufta samtidig.